Banu (vicekarali) Josipu Jelačiču horvāti vērtē ļoti augstu. Piemineklis Zagrebā
Nu jau būs pagājuši gandrīz 20 gadi kopš pilsoņu kara, taču daudzas lietas par to atgādinās vēl ilgi.
![Horvātija Jura Levica objektīvā 3](http://www.impro.lv/common_images/foto/Horvatija_4/DSC03.jpg)
Reti kur dabas un cilvēka radītais sakļaujas tik skaistā vienotā ansamblī, kā Slunjes ciematiņā netālu no Plitvices.
![Horvātija Jura Levica objektīvā 4](http://www.impro.lv/common_images/foto/Horvatija_4/DSC04.jpg)
Parasti tieši Slunjē notiek pirmā sastapšanās ar Horvātijas ūdenskritumiem.
Plitvices nacionālais parks- tas nozīmē 4 stundas baudas, staigājot gar šādiem unikāliem dabas brīnumiem.
Tikai retajiem izdodas redzēt Plitvici martā. Ar leduskritumiem. Jāatzīst- visas takas tad nav izstaigājamas, jo sniegu visur notīrīt nav iespējams.
Gadās, ka acu priekšā nogāžas kāda tonnām smaga lāsteka. Iespaidīgi!
Plitvice ir 17 ezeru kaskāde, starp kuriem ir neskaitāmi ūdenskritumi.
Dažādu sarežģītu apstākļu (temperatūra, aļģes u.c.) ietekmē te notiek ūdenī izšķīdušā kaļķa pārvēršanās par saldūdens kaļķi (travertīnu). Te apkaļķojas pat ūdenī iekrituši koki.
Sevišķi iespaidīgi te ir pēc lietus. Tad ūdenskritumi ir jaudīgāki
Visapkārt reibinošs zaļums un Latvijā retāk sastopami augi- efejas, āmuļi, dižskābarži.
Plitvices NP parasti aicinu tūristus uz zivīm skatīties kā uz skaistumu, nevis ēdienu.
Dažviet sajūtas kā Norvēģijas fjordos.
Tūristi drīkst pārvietoties tikai pa labiekārtotām takām. Sezonas karstumā te veidojas pat korķi.
15. Plitvices NP
Karsta procesa (iežu šķīdināšana pazemē) rezultātā upes var pazust pazemē. Plitvices NP
Tu neesi bijis Horvātijā, ja neesi redzējis Plitvičku.
Čikolas upes kanjonā esot uzņemtas indiāņu filmas ar Goiko Mitiču. Bērnībā ticēju, ka tāda izskatās Amerika.
Pāri šaurumam- Pagas sala. Vēl viena negaidīta ainava Horvātijā.
Salas pakalnu austrumu nogāzēs ir tik maz augu, ka jābrīnās- tās esot aitu ganības. Taču zāle ir tik aromātiska, ka aitu piens smaržo lieliski. Savukārt Pagas salas aitu siers ir īsta delikatese. Nenožēlojiet naudiņu- tas ir tā vērts!
Pagas pilsētiņas centrālais laukums ar dievnamu.
Nekur citur Horvātijā sakrautie akmens žogi nav tik taisni, kā Pagas salā. Novāktie akmeņi dod lielāku iespēju izspraukties kādai zālītei. Savukārt pats žogs kalpo kā saulessargs un vieta, kur patverties no stiprā vēja.
Tuksnesis te ir nevis lietus trūkuma dēļ, bet gan augsnes trūkuma dēļ.
Augsnes noplicināšanu veicinājusi gan pārmērīgā mežu izciršana un noganīšana pirms gadsimtiem, gan stiprais buras vējš, kurš rudeņos un pavasaros zēģelē no krasta jūrā. Vējš iepūta augsni jūrā.
Iespējams, vieni no augāja iznīcinātājiem bijuši venēcieši, kuru cietokšņu drupas daudzviet redzamas vēl šodien.
Jablanaca ir viens tipisks, necils piekrastes miestiņš. Jūra, baznīca, bodīte un trīs krodziņi. Ko vairāk vajag?
Trsatas cietoksnis Rijekas pilsētā netālu no slavenā kūrorta Opātijas.
Esspreso kafija- stipra kā mīlestība!
Huma ar saviem 17 iedzīvotājiem pamanījusies saglabāt viduslaikos iegūtās pilsētas tiesības. Tātad, tā ir mazākā pasaules pilsēta. Tāpēc vien te ir vērts iebraukt (jo uz lielāko- Tokiju diez vai aizbrauksiet
).
Humas ieliņas. Starp citu, te var nopirkt tuvējā apkārtnē iegūtās trifeles.
Pulā tūristi iegriežas romiešu amfiteātra dēļ.
Pulas meistaru darinātās sveces. Labs suvenīrs.
Horvātijas austrumu daļu sauc par Slavoniju. Tā ir līdzena un te plešas milzīgi kukurūzas un saulespuķu lauki. Te sanāk pabūt tikai pa ceļam uz Sarajevu Bosnijā.
Nopostītas un sagrautas mājas un brīdinājumus par iespējamiem mīnu laukiem Horvātijā redz arvien retāk. Taču dažas vietas vēl turpina atgādināt par 20 gadus senu traģēdiju. (Zaļās pieturas šādās vietās noteikti neorganizējam.)
Bambusu audze pa ceļam uz Krkas upes ūdenskritumiem.
Atšķirībā no Plitvices, te ūdenskritumus neveido vis ezeru kaskāde, bet gan Krkas upe. Veģetācija te krietni subtropiskāka, tāpēc dažviet sajūta kā Amazones džungļos.
Skradinski Buk ūdenskritumi pavasarī (martā)
Skradinski Buk ūdenskritumi vasarā (jūnijā)
Raftings pa Cetiņes upi. Iespaidīgs, bet drošs pasākums.
Tas pirātveidīgais kuģis parasti ir ar Latvijas karogu un latviešu dziesmu pieskandināts. Protams, bez horvātu vīna nekāda dziedāšana nesanāktu
Braucam uz Kornatu salu arhipelāgu.
Kuģīša dienas galapunkts ir sālsezers (55 grami/ litrā) salā Dugi Otok (Garā sala). Noslīkt vai ienirt sālsezerā nav iespējams- tik liela ir sāls koncentrācija.
Kornetu salu stāvkrasti.
Kas var būt labāks par šo?
Jūras eži neapdraud dzīvību, taču sabojāt garastāvokli tie spēj gan. Tas gan notiek ļoti reti un tikai ar īpaši talantīgiem tūristiem
Adrijas piekrastes pilsētiņas ar šaurajām ieliņām sniedz īpašu kolorītu. Un, starp citu, arī vēsmu karstajā pusdienu saulē. Trogira
Splita. Prokuratīvs. Te bieži notiek koncerti un izrādes.
Brauciens gar Dalmācijas piekrasti ir viena vienīga bauda. Sevišķi saulrietā.
Jūlijā un augustā te gandrīz nekad nelīst lietus. Tas arī bīstams ugunsgrēku laiks.
Velebita kalni nav augsti. Tādas sajūtas ir tos vērojot no autobusa loga. Domas mainās, kad dodies tur ar kājām. Man patika.
Primoštenas pilsētiņa atrodas uz nelielas pussalas, kura vēlāk savienota ar krastu.
Neretvas upes delta ir negaidīta ainavas maiņa klinšainajā Dalmācijas piekrastē. Mitrais un auglīgais līdzenums, kur izmantota katra zemes pēda pārsteidz nesagatavotus.
Te obligāti jānopērk mandarīni, vīģes, vīnogas, arbūzi, persiki, vīns un rakija (stiprs dzēriens, no kura nesāpot galva)
Par nelielu samaksu iespējams doties mandarīnu novākšanas pasākumā.
Lasi un ēd, cik gribi. Bilžu autors ēd. Ļoti aromātiski- tā kā no koka
Trstenas miestiņā pirms Dubrovnikiem aug 600 vecas platānas. Resnākas par Senču ozolu Kaivē.
Adrijas piekraste.
Skats uz Dubrovnikiem pavasarī. Zied slotzares.
Dubrovniku vecpilsēta kā uz delnas
Dubrovniki un Lokrumas sala
Minčetas tornis ir Dubrovniku mūra pati augstākā daļa.
Pastaiga pa Dubrovnikas mūriem maksā vien 7 latus (70 kunas). Bet tas IR tā vērts!
![Horvātija Jura Levica objektīvā 63](http://www.impro.lv/common_images/foto/Horvatija_4/DSC63.jpg)
Bet, tad Dubrovniki nogurdina, un mēs dodamies uz Lokrumas salu
![Horvātija Jura Levica objektīvā 64](http://www.impro.lv/common_images/foto/Horvatija_4/DSC64.jpg)
Te miers, klusums, ēna, alus, pāvi un nūdistu pludmale. Kas var būt labāks?
![Horvātija Jura Levica objektīvā 65](http://www.impro.lv/common_images/foto/Horvatija_4/DSC65.jpg)
Botāniskajā dārzā Lokrumas salā
![Horvātija Jura Levica objektīvā 66](http://www.impro.lv/common_images/foto/Horvatija_4/DSC66.jpg)
Kāds domu gigants teicis, ka augi daloties: slarbenājā, šļorbakā, lupstācijās un lapuhā (ar lielām lapām). Te brīva vieta jūsu domu lidojumam
Bet šie ir mūžam ziedošie oleandri. Esmu redzējis tos ziedam gan maijā, gan oktobrī. Oleandri ir vēl viens iemesls atkal nokļūt Horvātijā.