![Neatklātā Kalimantāna 1 Daba un lietusmeži 1](http://www.impro.lv/common_images/foto/Indonezija_kalimantana_1/Kalimantana 007.jpg)
Kalimantāna! Tas ir viens no tiem noslēpumainajiem un vilinošajiem nosaukumiem pasaules kartē jeb vienā vārdā sakot zīmoliem - sala, kas atrodas otrā planētas malā, turklāt ir trešā lielākā uz Zemes, bet tai pašā laikā tā ir tik neiepazīta un sveša.
![Neatklātā Kalimantāna 1 Daba un lietusmeži 2](http://www.impro.lv/common_images/foto/Indonezija_kalimantana_1/Kalimantana 010.jpg)
Kādam tā saistās ar orangutāniem, citam ar galvaskausu mednieku ciltīm, bet jaunā paaudze varbūt vispār nav dzirdējusi tādu vārdu, jo šai salai ir arī otrs nosaukums - Borneo. Tas tāpēc, ka Malaizijā šo salu sauc par Borneo, bet Indonēzijas pusē par Kalimantānu. Tā kā Aukstā kara laikā Malaizija čupojās ar kapitālistiem, bet Indonēzija ar komunistiem un Padomju savienību, tad Rietumu pasaulē izplatījās Borneo nosaukums, bet pie mums, dzelzs priekškara šajā pusē indonēziešu versija Kalimantāna, kas ir vienlaicīgi arī Indonēzijas salas daļas nosaukums.
![Neatklātā Kalimantāna 1 Daba un lietusmeži 3](http://www.impro.lv/common_images/foto/Indonezija_kalimantana_1/Kalimantana 031.jpg)
Borneo jeb Kalimantāna ir ļoti svaigs Zemes veidojums, jo sala izveidojās tikai pirms 10000 gadiem, kad ceļoties ūdens līmenim tā atdalījās no Dienvidaustrumāzijas. Tā ir ne tikai trešā lielākā sala uz Zemes, pēc Grenlandes un Jaungvinejas, bet arī vienīgā pasaulē, kas ir sadalīta starp trim valstīm. Lauvas tiesu no pīrāga, jeb gandrīz trīs ceturtdaļas no Borneo ieguvusi Indonēzija, bet pārējo sadala Malaizija un mazā Bruneja.
![Neatklātā Kalimantāna 1 Daba un lietusmeži 4](http://www.impro.lv/common_images/foto/Indonezija_kalimantana_1/Kalimantana 069.jpg)
Indonēzijas salās, kur kūpoši, piramīdveidīgi kalni paceļas viens aiz otra kā sēnes mežā, Kalimantāna ir unikāla, jo šeit nekad nav bijis neviena vulkāna. Tas savukārt ļāvis šeit saglabāties vienam no vecākajiem lietusmežiem uz planētas, kas sasniedz iespaidīgu, 140 miljonus gadu stāžu un tātad piedzīvojis pat dinozauru ēras norietu.
Tiesa mūsdienās Kalimantānas džungļi saskaras ar pirmo reālo draudu šo daudzo miljonu gadu periodā - moderno cilvēku, kurš atklājis, ka Borneo lietusmežos slēpjas bagāti dabas resursi un kokmateriāli.
Cīņā ar rūpniecību, lauksaimniecību un industrializāciju Borneo zaudējusi plašas džungļu teritorijas un tagad tikai trīs ceturtdaļas no salas teritorijas klāj lietusmeži.
Tomēr neskatoties uz to Kalimantānas sala, kopā ar Amazones un Kongo upju baseiniem joprojām ir viens no lielākajiem lietusmežu "paklājiem" uz Zemes un pasaules botānikas dārgumu lādēm, kuras džungļos tikai vienā hektārā ir vairāk koku, kā ASV un Kanādā kopā ņemot.
Kalimantānas izpētes brauciena vislielākais nezināmais bija Sangkulirang karsta kalnu masīvs un Merabu ciematiņš - Kalimantānas salas vislabāk glabātais noslēpums. Pat gids ar 25 gadu pieredzi gida darbā Merabu nekad nebija bijis un apmaldījās džungļu ceļos to meklējot.
Sangkulirang kalni Kalimantānas austrumu daļā ir pilnīgi neapgūts reģions, kur vienīgā iespēja to tā kārtīgi apskatīt ir no gaisa čarterējot privātu lidmašīnīti vai arī organizējot pamatīgu ekspedīciju, kā senajos, atklājēju laikos.
Tas ir plašs kaļķakmens klinšu apgabals ar interesantu formu akmens mežu un daudzām alām no kurām lielākā daļa vēl tikai gaida pirmos atklājējus. Sangkulirang karsta kalni ir dziļi lauki pat Kalimantānas mērogiem, jo lielākā daļā teritorijas cilvēks kāju vēl nav spēris.
Merabu ciematiņš, uz kuru ved viens vienīgs zemes ceļš ir tuvākais piekļuves punkts pie Sangkulirang kalniem, no kura tālāk var doties pāris ekskursijās, lai gūtu vismaz mazu priekštatu par šo cilvēcei vēl neapgūto apvidu.
Lai redzētu vismaz nelielu daļu no Sangkulirang klinšu meža ir jādodas īstenā Kalimantānas piedzīvojumā - ekskursijā uz Puncak Ketapu kalnu un Danau Nyadeng avotu-ezeru. Foto: zilganzaļais strauts pa ceļam uz Nyadeng ezeriņu
Sākumā ar dajaku kanoe motorlaivu jātraucas pa kristāldzidru džungļu upīti un jāšķērso nelielas krāces, kas ir diezgan nervus kutinošs pasākums.
Tālāk īsa džungļu taka ved gar savdabīgas zilganzaļas nokrāsas strautu līdz Danau Nyadeng ezeram-avotam, kura zaļganīgie ūdeņi sniedz patīkamu veldzi no lietusmeža tveices, gan pirms, gan pēc Ketapu kalnā kāpiena.
Nyadeng ezeriņu ieskauj kaļķakmens klintis, no kurām viens ir Puncak Ketapu kalns, kas arī ir šīs mini-ekspedīcijas galamērķis.
Kāpiens ir aptuveni stundu garš, bet grūts un ļoti stāvs, turklāt vietām pat jāizmanto rokas, tomēr nonākot virsotnē un ieraugot aizraujošo skatu, tas viss aiziet otrā plānā.
Lai gan no augšas paveras tikai neliels klinšu kalnu mežs no plašā Sangkulirang karsta apvidus, tomēr skats ir fantastisks.
Danau Nyadeng ezera-avota zaļganīgie ūdeņi.
Zilganzaļās ūdens nokrāsas džungļu strauts, kas ved līdz Danau Nyadeng ezeram-avotam
Džungļu upīte, pa ceļam uz Nyadeng avotu-ezeru.
Vēl kāda saistoša Merabu pieturas vieta ir Goa Beloyot ala, kas atrodas Sangkulirang karsta masīva pievārtē. To atklāja tikai 2006. gadā un tagad tā ir gaidīšanas listē uz iekļaušanu UNESCO mantojuma sarakstā.
Beloyot ala nav no tām lielākajām, bet ir interesanta, gan ar savu nokļūšanas ceļu, gan ar 4000 gadus seniem plaukstu nospiedumiem, ko atstājuši senie cilvēki, kas rāpās pa stāvajām alas sienām, lai dabūtu ekskluzīvās svīru ligzdas, kuras tik ļoti iecīnījuši ķīnieši savā virtuvē.
No Merabu ciema te sākumā divas stundas jāmēro pa vieglu taku, kas ved cauri Kalimantānas džungļiem, tad jāparāpjas līdz alas ieejai, pēc kā seko Indiana Džonsa cienīgs piedzīvojums ar lukturīti ložņājot pa mežonīgo alu un tās nelielām alas zālēm un tuneļiem, kamēr sikspārņi spieto pāri galvai.
Visbeidzot pievarot stāvas kāpnes kraujas malā nonāku galvenajā zālē, kur atrodas 4000 gadu senie plaukstu nospiedumi,
.
, kā arī balkons jeb alas atvērums ar lielisku skatu pār džungļiem no augšas.
Viens no Gua Beloyot alu sistēmas tuneļiem
Visos Kalimantānas nostūros var vērot un iepazīt slavenos Borneo džungļus, tomēr ir kāda vieta, Bukit Bangkirai dabas parks, kur tos var vērot no pavisam cita rakursa - no augšas.
Balikpapanas apkārtnē atrodas Bukit Bangkirai dabas parks, kur īsa džungļu taka ved līdz trim nelieliem iekārtiem tiltiņiem un divām skatu platformām starp koku galotnēm, kas ļauj vērot Kalimantānas lietusmežus no putnu skatu punkta.
Bez lietusmežiem Kalimantānā ir plaši sastopama vēl kāda ekosistēma mangrovju meži.
Mangrovju meži ir noklājuši turpat vai visu Borneo salas Indonēzijas daļu un to birzis īpaši ir iecienījuši amizantie Gardegunu pērtiķi (Proboscis Monkey).
![Neatklātā Kalimantāna 1 Daba un lietusmeži 31](http://www.impro.lv/common_images/foto/Indonezija_kalimantana_1/Kalimantana 932.jpg)
Sangattas džungļu upīte ved uz Kutai nacionālo parku, kas ir labākā vieta Kalimantānā, kur vērot savvaļas orangutānus.
![Neatklātā Kalimantāna 1 Daba un lietusmeži 32](http://www.impro.lv/common_images/foto/Indonezija_kalimantana_1/Kalimantana 956.jpg)
Kutai nacionālā parka džungļos
![Neatklātā Kalimantāna 1 Daba un lietusmeži 33](http://www.impro.lv/common_images/foto/Indonezija_kalimantana_1/Kalimantana 966.jpg)
Strautiņš Kutai nacionālā parka džungļos
![Neatklātā Kalimantāna 1 Daba un lietusmeži 34](http://www.impro.lv/common_images/foto/Indonezija_kalimantana_1/Kalimantana 967.jpg)
Milzīgs koks Kutai nacionālā parka džungļos
Brauciens ar motorkanoe laivu pa lietusmežu ieskauto Mahakam upes deltu.